Raamatupood REaD | Kasutatud ja uued raamatud
Ameerika klassikuid
Vaata veelEsimese ameeriklasena Nobeli kirjanduspreemia laureaadiks saanud Sinclair Lewise (1885-1951) sünnist möödus tänavu 120 aastat. Kirjaniku maailmakuulus ja arvatavasti populaarseim avara eepilise haardega romaan «Arrowsmith» (esmatrükk 1925) räägib kaasakiskuvalt noore arsti vaevarikkast eneseleidmisest ja kujunemisest küpseks teadlaseks, tema püüdest säilitada sõltumatust ja eneseväärikust, tema ees seisvatest rasketest valikutest. Tegemist on vaieldamatult maailmakirjanduse ühe tähtteosega, mille sära ja tunnetuslik väärtus pole aegade jooksul tuhmunud, pannes meid ka tänapäeval elu põhiväärtuste üle üha sügavamalt järele mõtlema.
Viieköitelisse indiaaniromaanide tsüklisse «Nahksuka jutud» kuuluv romaan, kus James Fenimore Cooper (1789-1851) idealiseerib möödunud ja nn. loomulikku inimest, vastandades need vulgaarsele olevikule ja rahaaplusest rikutud «tsivilisatsioonikandjatele».
"Huckleberry Finni seiklusi" peetakse esimeseks tõeliseks Ameerika romaaniks ja Mark Twaini parimaks kirjatööks.
Väljapaistva ameerika kirjaniku Ernest Hemingway (1899-1961) Esimese maailmasõja aineline romaan sõjast, separaatrahust ja armastusest.
soodukaga
Vaata veelJooni klaasimanufaktuuri tegevusest Eestis XVII sajandil. Käesolevas uurimuses püütakse arhiividokumentide ja väljakaevatud laeiumaterjali alusel heita senisest suuremat valgust XVII sajandil Hiiumaal töötanud klaasimanufaktuuri tegevusele.
Kaitseliidu ajalugu ei ole senini meie ajaloolaste poolt põhjalikumalt uuritud, ainuke tõsine uurimus puudutab Kaitseliitu aastatel 1918-1924 ja seegi on ilmunud Soome ajaloolase sulest. Senini on põhjalikumalt uurimata ka Kaitseliidu laialisaatmine ja organisatsiooni liikmete edasine käekäik. Paljud kaitseliitlased langesid punaterrori ohvriteks? Milline oli kaitseliitlaste roll võitluses okupantidega? Milline oli nende roll Omakaitses? jne. Need on kõik küsimused, mis vajavad vastamist. Eesti on niivõrd väike ja meile on iga inimene väärtus, seega oleme oma eelkäijatele võlgu, meie kohus on välja uurida, milline oli Kaitseliidu liikmete käekäik ja mis oli see just selline. Käesolev kogumik sisaldab allikmaterjale, mis on seni olnud kättesaadavad valdavalt vaid ajaloolaste kitsale ringile. Ometi on need dokumendid esimene samm selgitamaks välja, mis siis ikkagi toimus esimestel okupatsiooniaastatel. Siin on mõtlemisainet nii tänastele kaitseliitlastele kui ka igale Eesti hea käekäigu eest muret tundvale lugejale. Meil on minevikust palju õppida, see mis olnud ei tohi enam iial korduda. See on ka tänase Kaitseliidu ülesanne.
Kui arheoloogid kaevasid 2012. aastal Leicesteri linna sotsiaalameti parkla alt välja vana kloostrikiriku müürid, leidsid nad sealt ühe haua. Hauas lamas luukere, mille selgroog oli tugevalt kõverdunud, kolp sisse löödud ja luudel paistis mõõgajälgi. Kas see võib olla Inglise kuningas Richard III, kurikuulus küürakas, kelle tuntusele aitas tublisti kaasa Shakespeare? Kas kuninga halb maine on ehk pelgalt Tudorite laimukampaania tulemus? Milline ta tegelikult välja nägi? Ja kuigi on teada, et Richard III hukkus Bosworthi lahingus, siis kuidas ta ikkagi suri – mõõga, oda või kirve läbi? Teadus annab sellele vastuse. Raamat toob sammhaaval avalikkuse ette haua leidmise ja luustiku tuvastamise, mille käigus põimusid arheoloogia, kartograafia, genealoogia, kohtumeditsiin, geenitehnoloogia ja mitmed teised teadusvaldkonnad. See kõik tekitas tohutut huvi ning meedia vahendusel jälgisid "meie sajandi Tutanhamoni" lugu miljonid inimesed; küsimus, kellele kuuluvad kuninga luud ja kuhu tuleks need matta, jõudis aga välja Briti parlamenti ja kohtusse. Mike Pitts on tuntud arheoloog ja ajakirjanik. Ta on läbi viinud väljakaevamisi Stonehenge'is ja Aveburys ning tema praegused teadusuuringud käsitlevad muuhulgas Lihavõttesaare kujusid. Viimase kümne aasta jooksul on Mike Pitts toimetanud Suurbritannia juhtivat arheoloogiaajakirja British Archaeology ning teeb vabakutselise ajakirjanikuna kaastööd nii Briti kui ka rahvusvahelistele väljaannetele.