Tooted
Rööptekst inglise ja vene keeles. Год 1940-й: до и после. The year 1940: before and after.
«Korsiklastele pole see kuigi oivaline meelitus, kui vihjatakse, et nad kuuluvad suure rahvuse hulka. Korsiklased tahavad olla eriline rahvas ja seda pretensiooni õigustavad nad nii hästi, et ei jää muud kui neile järele anda.» See lause «Colombast» peaks eestlasest lugejale nii mõndagi ütlema. Eks meiegi pahanda, kui meid kusagil maailma metropolis mõne teise suurrahva hulka arvatakse. Olgu meie raamatuke meenutuseks, et mitte ainult meie ei püüdle suveräänsuse poole. Nüüd, lugenud läbi Prosper Merimee «Colomba», saab ehk meilegi mõistetavaks, miks Korsikal endistviisi kõlavad paugud ning aeg-ajalt lõhkeb nii mõnigi pomm. Lauri Leesi Raamat sisaldab prantsuse romantismi silmapaistva esindaja Prosper Merimee kaks jutustust -- «Colomba» ja «Carmeni».
Raamat koosneb kahest osast. Esimeses osas antakse ülevaade eestlaste toidust argi- ja tähtpäevadel, nagu see oli välja kujunenud möödunud sajandi keskpaigaks. Teine osa sisaldab toiduretsepte toidurühmade kaupa, mõeldud kasutamiseks tänapäeval. Raamat etnograafiahuvilistele ja perenaistele. Illustreeritud värvifotodega.
Eesti NSV teedel ja tänavatel liigub iga päev tuhandeid sõidukeid. Kuid alles see oli, kui ainsaks liiklusvahendiks oli hobuveok. Raamat räägib nendest muutustest, mis toimusid saja aasta jooksul, ja ka nendest, mis toimuvad tänapäeval. Juttu on ka vanade autode klubist "Unic".
Multifilmide maailmas. Пространство мультфильма. In the World of Animated Films
Haneema jutud: Saabastega kass ehk Kassi-isand; Punamütsike; Tuhkatriinu ehk Kristallkingake; Pöialpoiss; Eeslinahk; Sinihabe; Haldjad; Uinuv Kaunitar; Tuttpea-Riquet / Charles Perrault. Sinilind; Kuldjuustega Kaunitar; Hirvena metsas / madame D'Aulnoy. Kaunitar ja Koletis / madame Leprince de Beaumont
Eesti NSV karikaturistide viimaste aastate loomingu
Kogumikus on 4 rumeenia juurtega prantsuse tunnustatud näitekirjaniku Eugène Ionesco näidendit.
Sisukord: ¤ Vabatahtlikuna Vabadussõtta ¤ Vabadussõja meredessantidest lipu langetamiseni ¤ Salaja töörahva paradiisi ¤ Diplomaadi mälestusi ¤ Kes mõistaks õigust ¤ Vabariigiaegne Valga maavanem ¤ Minu mees oli maavanem ¤ Hirmuöö Soome lahel ¤ Mikrofoniga Teises maailmasõjas ¤ Mis sai kindralite autojuhist
Tugeva tahtepingutusega lämmatas Molly kurku kerkinud akrjatuse. Lamp võppus käes. "Ei tohi minestada! Ei tohi!" kordas Molly meeleheitlikult. Aga hing kisendas ehmatusest, kui selgus, mis peitub orvas. See oli luukere! Õõnsad silmad vahtisid neiu poole, läikivad hambad võikalt irevil.
Käesolev bibliograafia hõlmab ajakirjas "Looming" avaldatut ajavahemikul 1985-1997. Koostanud Vaime Kabur, Vallo Kelder ja Kadri Mäger
Väliseesti kirjaniku Arved Viirlaiu (s 1922) romaan "Märgitud" jutustab eesti noormeeste traagilisest saatusest II maailmasõja keerises ja selle järellainetuses. Faktidele rajatud sündmustiku aluseks on Soome armees vabatahtlikena teeninud ja sinna elama jäänud sõjameeste deporteerimine N. Liitu 1947. a. Ainsana õnnestub pääseda romaani peategelasel Eigo Argetil, kes on Siberi teekonna kord juba Punaarmeesse mobiliseerituna läbi teinud. Ergo Argeti elukäigu kaudu tuuakse lugejani ka tööpataljoni ränkrasked päevad 1941.-42. a.
Kümme raamatut Mikael Carvajali ehk Mikael El-Hakimi elust aastail 1527-38, kui ta oli tunnistanud ainsat Jumalat ja andnud end Kõrge Värava teenistusse:
4. Giulia
5. Piri-reis ja prints Dzaihangir
6. Viini piiramine
7. Islami valgustaja kojutulek
8. Maja Bosboruse rannikul
9. Roxelane
10. Suurvesiir Ibrahimi õnnetäht. Mikael Karvajalg
Jutt tuleb sõja eelõhtust, mil võimu haaranud eesti kõige prominentsem kodanlik riigimees Konstantin Päts allutas endale kõik asutused: omavalitsused ja kiriku, ülikooli ja finantsid, koolid, kohtud, vanglad ja politsei, samuti kirjutatud, räägitud või isegi sosistatud sõnad. See äratas muidugi vastuseisu. Ja nii algaski võitlus võimu ja vaimu vahel. Kuidas see toimus, sellest võivad mõnevõrra aimu saada järgnevate lehekülgede lugejad. Peab olema ainult püsivust, et faktide taga näha seda, kui palju ja mida me oleme elus kaotanud või võitnud.
Õie Maior on 24aastane, kui ta abiellub inglasega ja läheb Inglismaale elama. Noor inglise filoloog, kes Eestis oli vaimustunud inglise keelest ja välismaistest asjadest, ei kujuta ette, et vabal ja tarbijasõbralikul Inglismaal võiksid tal tekkida raskused. Alles kohale jõudes selgub, et sugugi mitte kõik ta uues elus ei lähe lepase reega.