Raamatupood REaD | Kasutatud ja uued raamatud
Ameerika klassikuid
Vaata veelEsimese ameeriklasena Nobeli kirjanduspreemia laureaadiks saanud Sinclair Lewise (1885-1951) sünnist möödus tänavu 120 aastat. Kirjaniku maailmakuulus ja arvatavasti populaarseim avara eepilise haardega romaan «Arrowsmith» (esmatrükk 1925) räägib kaasakiskuvalt noore arsti vaevarikkast eneseleidmisest ja kujunemisest küpseks teadlaseks, tema püüdest säilitada sõltumatust ja eneseväärikust, tema ees seisvatest rasketest valikutest. Tegemist on vaieldamatult maailmakirjanduse ühe tähtteosega, mille sära ja tunnetuslik väärtus pole aegade jooksul tuhmunud, pannes meid ka tänapäeval elu põhiväärtuste üle üha sügavamalt järele mõtlema.
Viieköitelisse indiaaniromaanide tsüklisse «Nahksuka jutud» kuuluv romaan, kus James Fenimore Cooper (1789-1851) idealiseerib möödunud ja nn. loomulikku inimest, vastandades need vulgaarsele olevikule ja rahaaplusest rikutud «tsivilisatsioonikandjatele».
"Huckleberry Finni seiklusi" peetakse esimeseks tõeliseks Ameerika romaaniks ja Mark Twaini parimaks kirjatööks.
Väljapaistva ameerika kirjaniku Ernest Hemingway (1899-1961) Esimese maailmasõja aineline romaan sõjast, separaatrahust ja armastusest.
soodukaga
Vaata veel1978. aastal Läände põgenenud Nõukoguse Liidu luureohvitseri esimene raamat, mis levis kiiresti kogu maailmas. Valdavalt avalikult kättesaadavate materjalide põhjal analüüsib autor Stalini plaane ja tegevust Teise maailmasõja eel ja selle alguses, näidates, kuidas Stalin tõukas osava diplomaatia abil Hitleri sõtta lääneriikidega, lootes niiviisi mõlemaid sõdivaid pooli nõrgestada, et seejärel ise ootamatult Saksamaa vastu sõtta astudes vallutada suur osa Euroopast. Jäälõhkujaks nimetas Stalin Hitlerit, kes pidi oma sõjategevusega Läänes talle vallutusretkeks tee lahti tegema. "Jäälõhkuja" järjena on autorilt ilmunud veel "M-päev" ja "Viimane vabariik", kus ta analüüsis samu probleeme pisut teistsuguse vaatenurga alt. Kaks viimatinimetatud raamatut on eesti keeles kirjastuses "Olion" juba varem ilmunud.
Pataljon "Narva" oli eesti vabatahtlike väeosa. Ta võitles II maailmasõjas Eesti eest, punase Venemaa vastu. Võitles Saksa Armee koosseisus, valides niiviisi kahest pahest väiksema. Käesolev raamat kirjeldab pataljoni ajalugu nii, nagu mäletavad toonased sõjamehed. Koostajal oli käsutada palju kaasvõitlejate meenutusi, mis iseenesest mõista on kõik n.ö. oma mätta otsast vaadatud. On vaieldavaid sündmuste kirjeldusi ja erinevaid arvamusi. Käsutatud on ka varem trükis ilmunud mälestusi. Rindeolukordade lühiülevaated on koostanud kaasvõitleja Mihhail Bendt, I peatükk on Elmar Silma ja koostaja ühistöö, teised peatükid ning muud siduvad ja kommenteerivad tekstid on koostajalt. Loodetavasti annab mälestustekogumik ühtekokku siiski käsituse pataljoni ja selle üksikvõitlejate osast II maailmasõja rinnetel, mis on ühtlasi osa Eesti ajaloost.
Eesti Vabariik – 1920. ja 1990. aastad