Raamatupood REaD | Kasutatud ja uued raamatud
Ameerika klassikuid
Vaata veelEsimese ameeriklasena Nobeli kirjanduspreemia laureaadiks saanud Sinclair Lewise (1885-1951) sünnist möödus tänavu 120 aastat. Kirjaniku maailmakuulus ja arvatavasti populaarseim avara eepilise haardega romaan «Arrowsmith» (esmatrükk 1925) räägib kaasakiskuvalt noore arsti vaevarikkast eneseleidmisest ja kujunemisest küpseks teadlaseks, tema püüdest säilitada sõltumatust ja eneseväärikust, tema ees seisvatest rasketest valikutest. Tegemist on vaieldamatult maailmakirjanduse ühe tähtteosega, mille sära ja tunnetuslik väärtus pole aegade jooksul tuhmunud, pannes meid ka tänapäeval elu põhiväärtuste üle üha sügavamalt järele mõtlema.
Viieköitelisse indiaaniromaanide tsüklisse «Nahksuka jutud» kuuluv romaan, kus James Fenimore Cooper (1789-1851) idealiseerib möödunud ja nn. loomulikku inimest, vastandades need vulgaarsele olevikule ja rahaaplusest rikutud «tsivilisatsioonikandjatele».
"Huckleberry Finni seiklusi" peetakse esimeseks tõeliseks Ameerika romaaniks ja Mark Twaini parimaks kirjatööks.
Väljapaistva ameerika kirjaniku Ernest Hemingway (1899-1961) Esimese maailmasõja aineline romaan sõjast, separaatrahust ja armastusest.
soodukaga
Vaata veelAjaloodoktor, Norra Kuningliku Teadusliku Ühingu liige, professor Aron Gurevitš sündis 1924. aastal Moskvas. Pärast Mosva Riikliku Ülikooli lõpetamist ja aspirantuuri NSVL TA Ajaloo Instituudis töötas ta õppejõuna Kalinini Pedagoogilises Instituudis ning seejärel NSVL TA Filosoofia Instituudis. 1969. aastal alustas ta tööd NSVL TA Üldajaloo Instituudi juhtivteadurina. Aron Gurevitši sulest on ilmunud mitmeid monograafiaid Lääne-Euroopa keskaja kultuuri ja varase keskaja sotsiaalsete suhete ajaloost: “Viikingite retked” (1966, e.k. 1975), “Feodaalse Norra vabatalupojad” (1967), “Lääne-Euroopa feodalismi geneesi probleemid” (1970), “Ajalugu ja saaga” (1972), “”Edda” ja saaga” (1979). Tema kõige tuntumateks töödeks on käesolev “Keskaja inimese maailmapilt” (1972, teine, parandatud ja täiendatud trükk 1984) ja “Keskaja rahvuskultuuri probleemid” (1981), mis on tõlgitud viieteistkümnesse keelde.